(untitled) (Czech Journal of International Relations, 2024)
Stať sleduje politický vývoj samostatných afrických států v jejich postkoloniálním období dějin. Protože odstranění násilí z politiky a ukotvení stabilního systému na základě společenského konsenzu je patrně jedním z předpokladů vyřešení množství dalších problémů sužujících současnou Afriku, je cílem této práce nalézt alespoň některé příčiny a důsledky obecně neuspokojivé africké politické situace. Na základě souhrnu projevů politické nestability (státních převratů, občanských válek, pokusů o převrat) autor nejprve sestavuje pořadí jednotlivých zemí podle míry politické nestability. Pomocí statistických nástrojů korelační analýzy následně zkoumá vztah politické nestability v Africe k řade kvantifikovatelných veličin z geografické, demografické, vojenské a ekonomické oblasti. Autor přitom nalezl určité dispozice, které zvyšují (i když ze statistického hlediska nepříliš významně) pravděpodobnost nestability afrického státu. Jsou to (v pořadí podle zjištěného významu) velká geografická rozloha, vysoká míra negramotnosti, nízký stupeň urbanizace, vysoký počet různých etnik uvnitř státu a velký počet obyvatel. Politická nestabilita dále úzce souvisí s výší vládních vojenských výdajů a pravděpodobně negativně ovlivňuje řadu důležitých ekonomických ukazatelů - ať už růst hrubého domácího produktu, výši hrubého domácího produktu na jednoho obyvatele, tvorbu domácích úspor, nebo vývoj cenové hladiny. V závěru stati autor stručně charakterizuje politickou situaci v afrických zemích na začátku 21. století.