Voľby v Čínskej ľudovej republike (Czech Journal of International Relations, 2001)
Vo svojom príspevku autorka rozoberá historické východiská volieb v ČĽR, súčasný stav s dôrazom na voľby na vidieku a perspektívy zavedenia slobodných volieb. V prvej časti porovnává západné a čínske chápanie volieb, najmä odlišné chápanie autority a dobra pre spoločnosť. Za základ tradičnej autority v Číne pokladá konfuciánsku predstavu ideálneho politického systému, podľa ktorej má byť vláda zverená úzkej skupine ľudí, vynikajúcich schopnosťami a cnosťou. Chápe ho ako jeden z faktorov, ktorý v histórii Číny pôsobil proti tomu, aby pre výber vlády používali slobodné voľby. V druhej časti sa autorka zaoberá vplyvom konfucianizmu na politické myslenie Číny a konfuciánskou predstavou ideálneho vládcu. Porovnává myšlienku prirodzenej rovnosti v európskej a čínskej histórii, ktorú považuje za veľmi dôležitú pre politickú filozofiu. Rozoberá, ako a prečo sa v Číne ujala myšlienka prirodzenej rovnosti už niekoľko storočí pred naším letopočtom. Od myšlienky prirodzenej rovnosti prechádzá ku koncepcii ideálneho vládcu v Číne. Zd ôvodňuje, prečo považuje za dôležitý Menciov vplyv, a rozoberá jeho odmietnutie dedičnej vlády a koncepciu vlády najcnostnejších. Ďalej sa krátko zaoberá počiatkami parlamentarizmu v Číne a republikánskym obdobím. Základom state je súčasnosť volieb v ČĽR. Autorka zde stručne popisuje spôsob volieb do ústredného parlamentu a do zhromaždení ľudových zástupcov na nižšej úrovni. Pritom zdôrazňuje spôsob nominácie kandidátov, ktorý je dôležitou príčinou, prečo sú voľby v Číne podľa západných kritérií nedemokratické. V jadre práce autorka rozoberá tri najdôležitejšie argumenty, ktoré podporujú predpoklad, že sa v ČĽR v blízkej budúcnosti rozvinú slobodné volieb, a tri argumenty, ktoré tento predpoklad vyvracajú. V prospech slobodných volieb v ČĽR uvádzá: rast strednej triedy, potrebu nových myšlienok na riešenie závažných problémov a rozvoj volieb na vidieku, ktorým venuje najväčšiu časť svojej práce. Za najdôležitejšie argumenty proti slobodným voľbám v Číne pokladá: nedostatok vôle Komunistickej strany Číny deliť sa o moc s opozíciou, malú snahu stredných tried zmeniť existujúci politický systém a slabý vnútropolitický tlak založiť opozičné demokratické strany. V závere príspevku autorka uvažuje nad spôsobmi, ako sa môžu v ČĽR uskutočniť slobodné voľby. Hranicu politickej pasivity obyvateľstva vidí v ekonomickej úspešnosti vlády komunistickej strany. Dôležitý vplyv na politický systém môžu mať voľby na vidieku; ak sa do významnejších funkcií dostane väčší počet ľudí, nezávislých na komunistickej strane, nebude možn é ich požiadavky umlčať. Pokojný prechod k slobodným voľbám autorka považuje za pravdepodobný. V blízkej budúcnosti je však ohrozený napr. návratom konzervatívcov na čelné pozície v štáte, sociálnymi nepokojmi, ktoré by viedli k nastoleniu totalitného alebo vojenského režimu, či pasivitou obyvateľstva, ak nenastane žiadna závažná kríza. Najmä z dôvodu silných ekonomických i politických tlakov zvonku si autorka myslí, že Čínu v blízkej budúcnosti čakajú nielen ekonomické, ale aj politické zmeny.